ОТКУДА+И+ЧЕМУ+ИНТЕРАКТИВНИ+ПОЈМОВНИК+НАУКЕ+О+ДРУШТВУ?

– ПРИЛОГ КРИТИЦИ ШТАМПАНИХ УЏБЕНИКА УВОДА У [|СОЦИОЛОГИЈ] У
 * ОТКУДА И ЧЕМУ ИНТЕРАКТИВНИ ПОЈМОВНИК НАУКЕ О ДРУШТВУ ? **

(English translation of this page is still in progress - all volunteers are more than welcome to offer their version in the discussion part, together with their critical comments concerning content)

Овај [|интеракт] ивни [|појмов] ник је настао на основу искустава стечених током дугогодишњих настојања да превазиђем тешкоће наставно- [|науч] ног рада на осмишљавању и извођењу неколико опште- [|теориј] ских предмета из области [|социологиј] е у оквиру студија [|друштв] ених и [|хуманис] тичких дисциплина окупљених под заједничким кровом [|Филозоф] ског факултета у Београду. С обзиром да се ради о предметима који су наставним плановима предвиђени углавном за почетне године студија, један од кључних заједничких циљева програма похађања свих ових предмета је био и остао да студенти овладају основним [|појмов] има науке о [|друштв] у. Главну и очекивану тешкоћу у остваривању овог циља представља не само недовољна развијеност општих пред [|знањ] а и способности [|појмов] ног мишљења код свеже свршених средњошколаца, него и претерана зачауреност нас наставника у оквире појединих дисциплина, без довољно удубљивања у [|онтоло] шке, [|епистемолош] ке и [|практичко] -политичке претпоставке [|појмов] но- [|теориј] ских апарата које користимо. Прве семестре студија допунски отежава истовремено постојање изразито различитих одговора на истоврсна основна питања о човеку, [|друштв] у, [|култур] и и [|историј] и. Стога исти конкретни [|појмов] и попримају различита значења у оквиру различитих [|теориј] ских [|систем] а, који су са своје стране тесно повезани са одговарајућим различитим [|метод] олошким упутствима како треба приступити [|науч] ном истраживању [|појав] а означених конкретним појмом, као и са одговарајућим различитим [|практич] ким смерницама зашто уопште треба приступити [|науч] ном истраживању тих [|појав] а и како употре [|бит] и стечена [|сазнањ] а. Писци уводних уџбеника у [|социологиј] у и друге [|друштв] ене науке и [|хуманис] тичке дисциплине најчешће покушавају да ову допунску отежавајућу околност заобиђу макар у првом поглављу тако што [|појмов] е које користе у њему т [|ум] аче из перспективе само једне од постојећих [|теориј] ско- [|метод] олошких [|парадигм] и. М. Хараламбос и М. Холборн тако у првом поглављу својег популарног уџбеника //С ////оциологија – теме и перспективе // (2002), уводе и разјашњавају неке од основних [|појмов] а којима се користе многи социолози као што су [|друштво], [|култура] , [|друштв] ено понашање, [|социјализација] , [|норм] е и [|вредност] и, [|статус] и [|улога]. Оно што разликује Хараламбоса и Холборна од [|практич] но свих писаца уводних уџбеника нарочито пре осамдесетих година двадесетог века, јесте [|чињеница] да они нису прећутно свели [|социологиј] у на само једну [|теориј] ско- [|метод] олошку [|парадигм] у. Они су, напротив, већ на крају првог одељка првог поглавље упозорили читаоце својег уџбеника како су приликом увођења управо ових [|појмов] а и њиховог разјашњавања на начин на који су то учинили, “дали понешто једностран поглед на људско [|друштво] ”. Као основни разлог претеривања у осликавању преувеличане уклопљености појединца у [|друштво] и свеприсутну ограничавајућу [|култур] у, Хараламбос и Холборн издвајају, поред настојања да истакну оно [|бит] но, такође и [|чињениц] у да многи од уведених [|појмов] а “заправо произлазе из посебне социолошке перспективе”, функционализма, која је била предмет критике управо због поменутих једностраности и претеривања (Хараламбос, Холборн, 2002:6). Значај отклона Хараламбоса и Холборна од [|пракс] е поистовећивања [|социологиј] е са само једном [|теориј] ско- [|метод] олошком [|парадигм] ом постаје јаснији када се узме уобзир [|чињеница] да многи аутори уводних уџбеника почетком другог милениј [|ум] а настављају с овом поједностављујућом [|пракс] ом. Антони Гиденс (Anthony Giddens) тако на пример у својем врло популарном уџбенику // [|Социологија] // који је први пут објављен 2001. године а код нас преведен 2007. године (Београд, Економски факултет), целокупно поглавље “Владавина и политика” обрађује искључиво из перспективе [|интеракц] ионистичке [|теориј] е [|друштв] еног [|делањ] а и раз [|ум] евајућег [|метод] ског индивидуализма Макса Вебера и плуралистичког функционалистичког- [|позитив] изма, занемарујући ново-материјалистичко преокренуто [|дијалекти] чко т [|ум] ачење кључних [|појмов] а државе, моћи и [|власт] и, као и истраживања тим [|појмов] има означених [|појав] а (Гиденс, 2007: 424-450) Хараламбос и Холборн се међутим не разликују од [|практич] но свих преосталих писаца уводних уџбеника по томе што не указују изричито на тесну везу која постоји између [|теориј] ских, [|метод] олошких и [|практич] ких аспеката различитих истраживачких [|парадигм] и, него ове аспекте разматрају у одвојеним поглављима (“ [|Метод] ологија” и “Социолошка [|теорија] ”) или засебним деловима поглавља о [|утицај] у [|вредност] и на социолошко т [|ум] ачење разматраних [|друштв] ених [|појав] а означених одговарајућим [|појмов] има. Главни мотив писања још једног приручника уводног карактера је настојање да се допринесе доследнијем превазилажењу поједностављујуће [|теориј] ске [|пракс] е како свођења [|социологиј] е на само једну [|теориј] ско- [|метод] олошку и [|практичко] -политичку [|парадигм] у, тако и механичког раздвајања [|теориј] ских, [|метод] олошких и [|практич] ких аспеката појединих [|парадигм] и. Уз помоћ дигиталне ин [|форма] ционе технологије [|биће] уложен напор да се изложе, међусобно повежу и опреме мулти - медијалним прилозима т [|ум] ачења основних [|појмов] а и налази истраживања [|друштв] ених [|појав] а означених тим [|појмов] има из перспективе утемељивача и настављача три основне [|теориј] ско- [|метод] олошке и [|практичко] -политичке перспективе. За разлику од заговорника т [|ум] ачења постојања различитих [|теориј] ско [|метод] олошких и [|практичко] политичких [|парадигм] и наводном младошћу [|социологиј] е, аутор овог [|интеракт] ивног [|појмов] ника неће да индиректно подгрева наду да ће у будућности [|бит] и постигнута [|парадигма] тска сагласност "зреле" науке, уколико опстану [|историј] ски наслеђене [|друштв] ено- [|структура] лне претпоставке [|парадигма] тског плурализма. За разлику од аутора који трајно постојање различитих [|парадигм] и неодређено доводе у везу са сложеношћу објекта и истраживачке ситуације у друштеним [|наука] ма у којој је субјекат истраживања истовремено саставни део објекта истраживања, у овом [|интеракт] ивном [|појмов] нику се развија полазна [|хипотеза] да сучељавање опречних објашњења и т [|ум] ачења [|друштв] ених [|појав] а и [|процес] а изражава [|противречн] е класне интересе [|друштв] ених [|група] ција чији припадници заузимају супротна места у локалној и међународној класној подели рада. У трагању за најприкладнијим приступом приближавању социолошких садржаја студентима са не-социолошких студијских [|група], током бројних дискусију са њима на предавањима и семинарима, искристалисало се [|уверење] да упоредно и [|историј] ско истраживање основних [|тип] ова и мена [|теориј] ских т [|ум] ачење значења кључних термина којима се одређује главни предмет истраживања ове [|науч] не дисциплине, представља корисну и плодну полазну тачку. Овакво предавачким искуством поткрепљено [|уверење] о значају свестране [|анализ] е стручне терминологије, може се и [|теориј] ски засновати као општа претпоставка сваке комуникације, а посебно [|науч] не. Без овладавања стручном терминологијом и језиком, није могуће ни замислити, а поготово некоме пренети наш опис или разјашњење истраживаних [|појав] а. Џон Лок (Lock, John 1632-1704) енглески [|филозоф] индивидуалистичке либералне оријентације, утицао је својим делом //Оглед о људском раз [|ум] у// (Лок, 1962) на [|форм] ирање преовлађујућег [|емпири] стичког схватања језика уопште. Према том схватању, сваки израз представља менталну слику или идеју својстава предмета у нашој свести пореклом из наших чула. Нећемо улазити на овом месту у критику [|емпири] стичког занемаривања тзв.не [|емпири] јских идеја и [|хипотеза] које селективно усмеравају чулно опажање и интерпетацију опаженог. Тренутно је за нас важно да су и [|емпири] сти уочили да смислена употреба језичких израза претпоставља да располажемо стандардом или правилом за тачну примену одговарајућег термина. Упућеност т [|ум] ачења значења појединих израза на одређивање правила за њихову употребу, наилази на тешкоћу у виду уплитања у бескрајну регресију објашњавања самих правила употребе прво [|бит] ног и читавог низа сукцесивно употребљених израза. У циљу ублажавања овог [|реал] ног проблема, и избегавања сталних дигресија у току излагања, овај [|интеракт] ивни [|појмов] ник ће садржавати два дела. У првом делу ће [|бит] и распоређени уводни прегледни чланци замишљени као стално отворени пројекти, као нпр. " Шта је социологија? ", који у облику стално унапређиваних одговора на постављена питања о одабраним кључним проблемима, упоредно- [|историј] ски разматрају разне одговоре на њих из [|структура] лно-функционално [|позитив] истичке, [|историј] ско ново материјалистички преокренуте [|дијалекти] чке и [|феноменоло] шко – [|интеракц] ионистичко [|херменеути] чке перспективе. Тиме настојим да превазиђем у уџбеничкој литератури устаљено механичко раздвајање [|теориј] е, [|метод] а и њихових [|практичко] политичких импликација, те проблематике [|структур] е и [|развој] а, као и њихово у д [|атом] штампаном издању фиксирано обрађивање у засебним поглављима. Штампање уводних уџбеника има и ту лошу страну да пуно кошта и доприноси комерцијализацији [|процес] а образовања и [|науч] ног сазнавања, [|ум] есто да их учини доступнима свима заинтересованима да у њима учествују у складу са принципом отвореног приступа (Open Access). <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">У другом делу овог [|интеракт] ивног пoјмовника ће [|бит] и смештена образложења кључних [|појмов] а који су употребљени приликом одговарања на питања постављена у прегледним чланцима или поглављима из првог дела. Програм МООDLE омогућава аутоматско [|повезивањ] е кључних [|појмов] а употребљених у првом делу са [|парадигма] тски диверзификованим разјашњењима у [|Појмов] нику. Важну новину представља и могућност континуираног исправљања и допуњавања [|појмов] ника кроз дијалог и нова [|сазнањ] а свих заинтересованих. [|Појмов] ник треба схватити само као прву помоћ, када нису при руци вишетомна критичка издања специјализованих стручних речника бројних [|хуманис] тичких и [|друштв] ених дисциплина. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Упркос проблемима, т [|ум] ачење значења кључних [|појмов] а је трајно неопходан задатак ради разрешавања увек нових питања која настају у [|власт] итом мишљењу и у комуникацији с другима у [|процес] у [|појав] љивања нових термина у новим околностима, за које тек треба да се утврди да ли представљају само нову [|форм] у за стари садржај или се ради и о новом садржају. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Овладавање затеченом стручном терминологијом и њен даљи [|развој] је услов замене спонтаног социологизирања о [|друштв] у [|систем] атским [|науч] ним [|сазнавање] м одговора на питања о [|правилност] има [|бит] исања људи у [|друштв] у. [|Науч] но објашњење и раз [|ум] евање ових [|правилност] и није непосредно доступно чулима. Непосредна припадност [|друштв] у, учествовање у [|друштв] еним [|однос] има и делатностима, као и постојање термина и с њима повезаних представа које у свакодневном говору означавају ове основне оквире, облике, и садржаје живљења, стварају варљив осећај да су нам већ познати, јасни и извесни. Додатну тешкоћу ствара [|појав] а да изразе свакодневног говора људи не употребљавају на једносмислен начин, што често ствара збрку. Поред "лаика" такође и стручњаци придају кључним терминима различито наглашена значења, зависно од ширих [|теориј] ско [|метод] олошких оквира које су усвојили и заступају. Понекад се ради о неспораз [|ум] има који се могу уклонити прецизирањем, али понекад се ради и о трајним споровима између заинтересованих заговорника више разних т [|ум] ачења које је од њих једино исправно. Овакви спорови подсећају да нема “голих” [|чињеница] независних од претходних усмеравајућих [|теориј] ско [|метод] олошких претпоставки које тек треба проверити. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;"> [|Теориј] ски адекватно дефинисана стручна терминологија представља дакле језички симболички инстр [|ум] ент [|науч] ног означавања одабраних елемената истраживане стварности. Јасна, диференцирана и адекватна стручна терминологија, представља важан услов постизања општости, објективности, [|систем] атичности, ваљаности, поузданости и релевантности крајњих резултата истраживања одабраног дела стварности. Она је неопходан услов [|преображ] авања неспораз [|ум] а о означитељским терминима у неслагање око интерпретације означених [|чињеница], полазећи од супротстстављених [|теориј] ско [|метод] олошких [|парадигм] и у које су на одговарајући начин прот [|ум] ачени термини уклопљени. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">У првом кораку [|трансформациј] е језичког у предметни спор потенцијални [|науч] ни истраживач настоји да изричито, јасно и прецизно одреди [|однос] но [|појмов] но и логички изгради или дефинише значење у којем ће употре [|бит] и одређене термине као мисаоно конструисане представнике истраживане стварности. У [|процес] у концептуализације он/а заправо издваја поједине аспекте или димензије веома сложених истраживаних [|друштв] ених [|феномен] а које сматра [|бит] нима. При избору овог скупа кључних атрибута истраживане [|појав] е, истраживач више или мање свесно полази од одабране [|теориј] ско [|метод] олошке перспективе из које настоји да опише, објасни или раз [|ум] е истраживану стварност. Други корак [|преображ] аја [|формал] не у садржинску расправу представља опе [|рационал] изација [|теориј] ски дефинисаних стручних родних [|појмов] а [|однос] но њихова даља спецификација до операција којима се истраживане [|појав] е могу произвести или барем до искуствено опажљивих показатеља релевантних врсних [|појмов] а истраживане [|појав] е означене родним појмом. Искуствено т [|ум] ачење [|теориј] ских [|појмов] а треба да омогући да се кроз [|емпири] јско истраживање идентификују и измере варијације одабраних [|бит] них димензија или варијабли истраживане [|појав] е. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Не зависи само избор података које ћемо уопште прикупити од наших [|теориј] ских претпоставки. Дефинисање и опе [|рационал] изација основних [|појмов] а полазећи од неке одређене [|теориј] ске арг [|ум] ентације, усмерава пажњу истраживача на одговарајуће специфичне аспекте истраживаних [|чињеница] кроз све фазе истраживања одабраног проблема, од прикупљања података, њихове [|анализ] е, интерпретације и објашњења присуства или одсуства [|теориј] ски очекиване повезаности између [|теориј] ски селективно прикупљених података, до комуникације и примене резултата. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">У овом [|интеракт] ивном [|појмов] нику ћу настојати да [|систем] атизујем резултате досадашњих истраживања уочене повезаности која постоји између различито наглашеног т [|ум] ачења значења и мењања популарности појединих т [|ум] ачења садржаја основних [|појмов] а о [|друштв] у, с једне стране, и мењања [|друштв] ено- [|историј] ских околности, пре свега [|однос] а снага између великих [|група] људи који имају супротстављена места у класној локалној и међународној подели рада а отуда и супротстављене интересе, с друге. Основна сврха овог настојања је да заинтересујем садашње и будуће колеге за стицање оних [|сазнањ] а и критичких увида [|друштв] ених [|наука] који ће их оспосо [|бит] и да сами истражују и мериторно учествују у расправи о [|практич] но-политичким импликацијама [|појав] е да исте [|појмов] е различити људи различито т [|ум] аче, и да исти људи наглашавају различите аспекте истих [|појмов] а у различитим [|друштв] еним околностима. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Допунски циљ ауторке овог [|интеракт] ивног [|појмов] ника је да још једном експлицитно [|форм] улише и критички размотри [|теориј] ски и [|метод] олошки приступ [|власт] итом социолошком истраживању, као услов максимално могућег приближавања идеалу [|истин] итог [|сазнањ] а. Подстицај за ово само [|рефлекси] вно преиспитивање је [|чињеница] да [|истина] као истовремени идеал и одређење [|науч] ног истраживања, није у целини достижан. [|Историј] ски наслеђена [|друштв] ено [|структура] лна ограничења ометају и најискреније и најупорније индивидуалне и колективне напоре истраживачке заједнице, да се она превазиђу. Ради се о идеолошко критичком и социолошко сазнајном приступу раз [|ум] евању и т [|ум] ачењу [|историј] ских околности и [|друштв] ених фактора [|појав] е, као и мењања значења, популарности и примене [|социологиј] е као науке, [|однос] но [|појмов] а и [|теорија] као кључног производа [|науч] но истраживачког рада њених кључних протагониста, високо образоване ситне буржоазије. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Овај електронски подржани [|појмов] ник има предност над свим одштампаним и тиме у д [|атом] тренутку "фиксираних" [|појмов] ника, зато што омогућава трајно узајамно [|деловање] између свих заинтересованих за стални [|процес] к [|ум] улативне изградње [|појмов] ника [|друштв] ених [|наука]. Стога овај [|појмов] ник треба раз [|ум] ети и као позив садашњим и будућим колегиницама и колегама да удруженим снагама трајно радимо на његовом употпуњавању како би свака одредница у њему обухватала т [|ум] ачења значења појединих [|појмов] а из перспективе основних, често међусобно супротстављених [|теориј] ских, [|метод] олошких и [|практичко] политичких истраживачких перспектива, како су се оне [|појав] љивале и мењале свој [|статус] и [|утицај] у [|теориј] ском и [|друштв] ено- [|историј] ском пољу [|структур] исаном класном поделом рада кроз време и простор.